Maksa alkoholtõbi

Maksa alkoholtõbi sisaldab endas kolme erinevat haigusstaadiumit:

Alkohoolne rasvmaks (lihtne makrovesikulaarne steatoos)

Alkohoolne hepatiit (äge steatoos)

Alkohoolne tsirroos (lõppastme maksakahjustus)

Esimene neist esineb pea 90-100% regulaarsetest alkoholitarvitajatest ning on täielikult pöörduv alko tarbimise lõpetamisel, asümptomaatiline. Teine kujuneb tavaliselt aastate jooksul 20% kuritarvitajatest ning nendest omakorda poolel võib kujuneda alkohoolne maktsatsirroos.

Alkohoolne maksahaigus moodustab umbes poole kõikidest maksapuudulikkusest tulenevatest surmadest.

Riskifaktorid
Alkohoolne rasvmaks võib tekkida kõigil juba paaripäevase jooma järel. Tõsisem maksahaigus eeldab pidevat alkoholi kuritarvitamist (6-8 drinki (80-100g etanooli) päevas) mitme aasta jooksul. Naistel piisab umbes poole vähemast kogusest. Lisaks esinevad indivuduaalsed erinevused taluvuses. Mängivad rolli ka kaasnevad haigused (rasvumine, diabeet, viraalne hepatiit) ja pärilikkus (sh rass).

Füsioloogia
Normaalselt käib asi nii, et alkohol muudetakse atseetaldehüüdiks alkoholi dehüdrogenaasi mõjul ja atseetaldehüüd omakorda atsetaadiks aldehüüdi dehüdrogenaasi poolt. Aasiamaades on levinud aldehüüdi dehüdrogenaasi relatiivne defitsiitsus, mis viib punetuse tekkeni pärast alkoholi tarbimist.